Franjevački samostan
sv. Frane u Zadru
Trg sv. Frane 1 23 000 ZADAR Tel. 023/ 250-468 Fax: 023/ 254-349
WEB STRANICA: www.svetifrane.org
Osoblje samostana: fra Josip Sopta, provincijal,
fra Drago Ljevar, gvardijan 098 337 001 ili e-mail: drago.ljevar@si.t-com.hr
fra Diego Deklić tajnik provincije, vikar, ekonom, tel. 254-348
i fra Tomislav Ćurić knjižničar
Zadar, 30. siječnja 2011.

4(59)2010.

Evanđelje Mt 5,1-12a
Blago siromasima duhom!
Čitanje svetog Evanđelja po Mateju
U ono vrijeme:
Isus, ugledavši mnoštvo, uziđe na goru. I kad sjede, pristupe mu učenici. On progovori i stane ih naučavati: »Blago siromasima duhom: njihovo je kraljevstvo nebesko! Blago ožalošćenima: oni će se utješiti! Blago krotkima: oni će baštiniti zemlju! Blago gladnima i žednima pravednosti: oni će se nasititi! Blago milosrdnima: oni će zadobiti milosrđe! Blago čistima srcem: oni će Boga gledati!
Blago mirotvorcima: oni će se sinovima Božjim zvati! Blago progonjenima zbog pravednosti: njihovo je kraljevstvo nebesko!
Blago vama kad vas - zbog mene - pogrde i prognaju i sve zlo slažu protiv vas! Radujte se i kličite: velika je plaća vaša na nebesima!«
Riječ Gospodnja.

Proglašenje svetim
Nije li Isus nešto slično učinio kada je izgovorio proglašenje svetim? Za kratko vreijme odvratio je pažnju od najuglednijih i visoko štovanih, od visoko cijenjenih i plemenitih svoga vremena na one, koji prema njegovom mišljenju uživaju ugled kod Boga: na siromašne, koji očekuju kraljevstvo Božje, mirotvorce, žalosne itd. On je time uobičajeni poredak stavio na glavu i u pitanje.
Koga bi Isus danas mogao proglasiti svetim... DM

BLAŽENSTVA (M5, 5, 1 -12)
Blaženi koji imaju duh siromaštva: žalosni, krotki, gladni i žedni, milosrdni, čistog srca, mirotvorci, progonjeni.
Isus izgovara svoj govor na Gori svojim učenicima, što znači osobama koje su već uvedene u Isusovu tajnu (ljubav). Cilj im je da uobliče jedno dubinsko zajedništvo budućnosti.Tokom kršćanske povijesti poznata su tri shvaćanja 'Blaženstva'.
Prvo: Moralističko, koji shvaća da Isus govori svojim učenicima ono što zahtjeva od njih; otkriva im Božju volju koja bi trebala određivati njihovo životno ponašanje. Ovaj je pristup shvaćao Blaženstva na jedan etički način poslušnosti, kao nekadašnju starozavjetnu zapovijed. Ovo shvaćanje uklapa Blaženstva u kadar SZ i judaizma. – Ipak je potrebno učiniti razliku između Isusovih zahtjeva i židovskog morala. Isus nije bio ni učitelj zakona ni mudrac svojeg vremena. Njegova poruka nadilazi židovski okvir i židovsko moraliziranje. Drugo tumačenje Blaženstva, koje je uobičajeno u luteranskoj tradiciji, naziva se tumačenje Teorije nemoguće zapovijedi. Ovo tumačenje misli da je krivo vjerovanje da je Isusov Govor ostvariv. Ono što Isus traži je neostvarivo. I to Isus znade. Kao da Isus hoće reći svojim učenicima da oni svojim silama ne mogu to ostvariti i radi toga se trebaju moliti Bogu, od Boga tražiti pomoć. Ovakvo tumačenje se često kvalificira kao tendenciozno tumačenje Blaženstva. Redovno ga egzegete odbacuju kao ne biblijsko.
I treće tumačenje je takozvano tumačenje Etikom interim. Sad su nezgodna vremena i potrebno je izvršiti opredjeljenje. Konfuzna su vremena zato se odrecite svega. Znači, prva teorija je na liniji učitelja zakona, druga na propovijedanju pokore, a treća apokaliptična. Mnogi danas drže da je Govor na Gori ipak kompozicija Isusovih 'sentencija'. Zato ih treba razumijevati u širem kontekstu cijelog Isusovog propovijedanja. Blaženstva su kao zaključak cijelog Evanđelja. To je kateheza onima koji se krštavaju. Oni su već čuli cijelo Evanđelje. Blaženstva mogu razumjeti tek oni koji su potpuno konvertirali, koji su se obratili.
Blaženstva su upućena osobama koje su se već osjetile da su u Novom svijetu, u vjeri Isusa Krista. To su oni koji su se vratili u očinsku kuću, a oni sada imaju kušnje svakodnevnog života. Učitelj im daje kuraž za drukčije življenje nego li što ga svijet živi. A oni koji prihvate Blaženstva mogu svjedočiti kraljevstvo Božje na zemlji.
Blaženstva su Malo Evanđelje, sažetak Evanđelja, najvažnije za praktični život Isusovih učenika. Blaženstva nisu Zakon nego Evanđelje, a to znači u ostvarenju Blaženstva prvenstveno se vjeruje u Božju pomoć i Božju prisutnost. Blaženstva svakako idu za time da promjene naš pogled na svijet.
To je drukčije gledanje na cijelu životnu stvarnost. Iz ovoga svjetskog pogleda Blaženstva su nerazumljiva i neostvariva. Iako nam ona postavljaju pitanje, možda smo se mi svojim načinom življenja uvjetovali i u svome shvaćanju. Očito je, ovo je govor o tome kako biti sretan. Blaženstvo i izražava značenjem sretnost. Izgleda – to nam govore Blaženstva – na drugoj strani i u drukčijem gledanju na svijet nalazi se usrećenost.
Očito je da se Blaženstva ne mogu provoditi nasilno, a niti nasilno stanje ne stvara mogućnosti sreće. Skromnost u srcu... osobno prihvaćane... blagost... ne dresura. Žalost sa žalosnima, ne obično plakanje. Glad za pravdom donijet će svoj urod. Milosrđe a ne prisila. Mirotvorci u srcu... Progonjeni radi pravde i dobra (ne bilo koje progonstvo) bit će sretni.
Cilj Isusovog dolaska bio je da čovjeka učini blaženim (sretnim) i da ga kroz istinu ljubavi preporodi. Samo kad mi budemo drukčiji (preporođen ja, ti) možemo biti ispunjeni i usrećeni. Vjerujemo li mi Blaženstvima, ili mislimo da su dobra za druge a ne za nas? Blaženstva nadmašuju svaku ideologiju i logiku. Kad Blaženstva počnu prelaziti iz vjere naše glave u naše svagdanje življenje tada će započeti naša sreća i mir u srcu.
Marjan Jurčević

4. nedjelja kroz godinu A (Mt 5,1-12)
Popričesna meditacija
“Radujete se i kličite! Velika je plaća vaša na nebesima!” (Mt 5,12)
“Isus, ugledavši mnoštvo, uziđe na goru.” “Mnoštvo” su svi ljudi u potrazi za blaženstvom. Svatko je od nas tražitelj “blaženstva” u smislu težnje za puninom života. Neprestano čeznemo i gubimo. Čak i kad bi netko dostigao sreću na zemlji, čeka ga smrt pa mu sreća brzo izmiče.
Isus, započinjući svoje propovijedanje, govori o blaženstvu. Čini to odmah nakon poziva na obraćenja zbog blizine Kraljevstva nebeskoga te nakon izbora nekolicine učenika. Govor na gori prve su njegove riječi koje evanđelist donosti u cjelosti. One otkrivaju koje vrijednosti čovjek treba u sebi razvijati ako želi ići za Kristom i biti dionik njegova blaženstva.
Gledano iz aspekta “svijeta”, teško bi bilo naći više “ludosti” u tako malo riječi. Kako može biti “blago” gladnima, žednima, progonjenima, žalosnima? No, “lude svijeta izabra Bog da posrami mudre”. Kristov učenik morat će prihvatiti da ga, kao i njegovog Učitelja, svijet smatra ludim, jer nasljeduje “ludost Božje ljubavi”. U toj je “ludosti” Bog postao čovjekom, živio i umro za čovjeka. Uistinu, vjera nas stavlja u oprječnost sa svijetom koji ima svoju “mudrost” - svijetu, u kojem vladaju oholost, laži i prijevare “ludost” je Božji poziv na poniznost. No, Kristovi će učenici biti “zaštićeni u Dan gnjeva Gospodnjega.” Stoga ostaje pitati se: Tko je luđi – svijet koji ulaže u prolaznost ili oni koji ulažu u vječnost?
Isusov Govor na gori jamči da je Bog uvijek uz one koji su ugroženi i imaju jedino Njega za uzdanje. A spremnost da Njega prepoznamo u tim ljudima – “cijena” je našega vječnog blaženstva. Priredio: Dario Miletić

Gledajte
Pogledajte oko sebe. Slijedite poticaj čitanja iz poslanice Korinćanima: Gledajte, pogledajte oko sebe. Ostavite na čas svoje planove i teorije u ladice i činite ono što traži Pavao: pogledajte, tko ste vi.
Tu bi mogao sjediti profesor iz C-3, mogao bi biti član nekog magistratskog odbora, netko tu ima, kao advokat, dobar glas. I onaj predsjednik banke, pa i ako je katolik, šteta da on nije danas ovdje. Koga se ovdje traži, vidjet će neke studente,. a to je ipak nešto. Iako nisu, u određenim okolnostima, predstavnici svoje generacije.
Gledajte, misli Pavao, u očima većine ste beznačajna manjina, mnogi su prestari, mnogi odbačeni, a svi drugi, na neki način, s određenim posebnim potrebama. DM

1. veljače 2011.
Dan posvećenog života u zadarskoj nadbiskupiji svečano se slavi u utorak 1. veljače. Zadarski nadbiskup Želimir Puljić predvodi Svečanu Večernju u 18,00 sati u crkvi sv. Šime u Zadru, s obnovom zavjeta svih Bogu posvećenih osoba, redovnika i redovnica djelatnih u nadbiskupiji.

SATNICA * OBAVIJESTI * SATNICA * OBAVIJESTI * SATNICA
Sveta ispovijed radnim danom od 8 do 11 i od 17,30 do 18,30 sati
Nedjeljom i blagdanom prije sv. Mise.

Nedjelja 30. I. IV NKG Martina
Ponedjeljak: 31. I: Ivan Bosko Arbanasi slave u 19 h—Kateheza za odrasle
Utorak 1. II. Brigita - Pobožnost utorkom sv. Anti - molitva. - Kateheza
Srijeda 2. II. Svijećnica (Blagoslov svijeća)
Četvrtak 3. II. Blaž (Blagoslov grla)
Petak 4. II. Veronika
Subota 5. II Agata, Dobrila
Nedjelja 6. II. V. NKG, Pavao Miki
NEDJELJOM SU MISE u 8,30 u 10 i u 19 sati
Svaki dan je misa u 7 i 19 sati
Služba časova (časoslov): svagdanom u sv. misi,
nedjeljom i svetkovinama Večernja u 18,30 sati.
Prve nedjelje u mjesecu sastanak s FSR-om sat vremena prije večernje mise
Euharistijsko klanjanje: u petak poslije Mise
Krunicu molimo svaki dan u 18,30 sati.

OBNOVA PODA U CRKVI SV. FRANE
Kako vidite radovi su započeli prošlog tjedna i trajati će sve do Uskrsa. Kroz to vrijeme misa će biti u jutarnjim satima u kapelici sv. Ante a večernja i mise nedjeljom u samostanskoj blagovaonici koju grijemo.
Postavljamo novi kameni pod u crkvi za koji smo primili donaciju od vrlo cijenjene drage osobe kojoj velika hvala. Vas drage vjernike, prijatelje našeg samostana, potičemo da nam pomognete oko uređenja grijanja koje bi postavili u pod. Ovoga tjedna smo primili 1100 KN. Hvala. Svaki Vaš dar je dobrodošao i unaprijed Vam zahvaljujemo.
Vi možete svoje priloge uplatiti za grijanje u sakristiji ili preko žiro računa:
Samostan sv. Frane u Zadru Hypo Alpe-Adria Bank d. d., Zagreb:
2500009-1101027824 s naznakom da je to za crkvu i samostan
sv. Frane u Zadru.

Posebno preporučamo pogledajte nedjeljna i blagdanska čitanja u PPT i PPS prezentacijama.
www.svetifrane.org (stranica našeg samostana sv. Frane u Zadru)
www.mali-brat.com (stranica naših mladih sv. Frane Zadar)
www.ofm-sv-jeronim.hr (stranica naše Provincije sv. Jeronima Zadar)
www.svetinikola.hr (stranica župe sv. Nikole Tavelića u Rijeci)